![Záslužný tvorivý čin](/Content/Covers/b/bencik_Krali.jpg)
Záslužný tvorivý čin
Benčík si pre svoj biograficko-beletrizujúci triptych vybral literárne trojsúhvezdie – Janka Kráľa, S. H. Vajanského a P. O. Hviezdoslava, s náročnou ambíciou: priblížiť čitateľom najdramatickejšie chvíle zo života troch slovenských kráľov ducha a prezentovať ich jedinečné a neopakovateľné životné príbehy.
Známy autor mnohých publicistických a dokumentárnych rozhlasových pásiem sa knižnou formou prihlasuje k tým autorom literatúry faktu, ktorí sa prostredníctvom kľúčových príbehov z autobiografii usilujú priblížiť životné osudy najvýznamnejších osobností nášho národného literárneho panteónu. Benčík si pre svoj biograficko-beletrizujúci triptych vybral literárne trojsúhvezdie – Janka Kráľa, S. H. Vajanského a P. O. Hviezdoslava, s náročnou ambíciou: priblížiť čitateľom najdramatickejšie chvíle zo života troch slovenských kráľov ducha a prezentovať ich jedinečné a neopakovateľné životné príbehy. S dôrazom na celú šírku a hĺbku ich ľudskosti, predstaviť ich predovšetkým ako ľudí mysliacich, cítiacich, trpiacich, pochybujúcich, aj mýliacich sa. Popritom poukázať na ich neľahký zápas so sebou, s prekážkami i životnými nástrahami.
Pri beletristickom portrétovaní ich zauzlených dramatických osudov využil autor, okrem širokého pramenného materiálu, aj a najmä svoje bohaté a obsiahle autorsko-dramaturgické rozhlasové skúsenosti i svoju nespornú invenciu a rozprávačský talent, ktorý sa osvedčil nielen v rozhlasovej tvorbe, ale i v knižných vydaniach. Napríklad v knihe „zbožných a bezbožných poviedok a povedačiek“ pod názvom Rebrík do neba (2008). Tieto som recenzisticky hodnotil ako autobiograficky ladenú knižku zriedkavo „poctivej prózy“. Tentoraz som v úprimnom pokušení napísať o autorovom vydarenom triptychu v podstate to isté.
Z obsahovo-kompozičného hľadiska osobitne vyzdvihujem dialogické časti jednotlivých príbehov, kde autor okrem autentických citácií a úryvkov z diel uvádzaných autorov veľmi účinne a pôsobivo využil aj nezameniteľný svojský kolorit jednotlivých prostredí (Tekov, Turiec, Orava) i charakteristický dobový jazyk, ozvláštnený nárečovými regionálnymi prvkami. To len umocňuje autenticitu pramenného materiálu a zvyšuje čitateľskú príťažlivosť triptychu, ktorý možno čítať ako ozajstný literárny triler. Aj keď kultivovanejší vnímateľ podrobne pozná viacero životopisných epizód z jednotlivých príbehov, autorovi sa podarilo vkomponovať do nich aj niekoľko menej známych, nezdôrazňovaných alebo obchádzaných udalostí a faktov. S istým nadhľadom možno povedať, že je v nich to, čo nebolo v učebniciach literatúry. Aj keď sme už kategoricky odmietli systém „povinného čítania“, možno by sa oplatilo knihu Králi ducha zaradiť aspoň do doplňujúceho a odporúčaného študentského čítania v rámci literárnej výchovy. V čase, keď si všeobecne ťažkáme na upadajúce národné povedomie a stúpajúce nevedomie až bezvedomie našej mlade, by takéto opatrenie bolo hádam aj múdre a predvídavé. Okrem toho si viem Benčíkovu knihu predstaviť ako solídny základ k televíznemu či dokonca filmovému scenáru vo forme pôvodného trojportrétu. Pravdaže, so zreteľom na našu súčasnú ekonomickú a spoločensko-kultúrnu mizériu si uvedomujem, že takýto kultovo-kultúrny projekt patrí, žiaľ, viac-menej do sféry našich túžob a zbožných želaní.
Inak na margo treba povedať, že kniha je bohato vybavená kvalitnými archívnymi dobovými fotografiami a dokumentmi, čo, okrem iného, zvyšuje jej informačnú i poznávaciu hodnotu.
článek vyšel v mírně upravené verzi ve Slovenských národních novinách 48/2010
na iLiteratura.cz se souhlasem autora
Diskuse
Vložit nový příspěvek do diskuse
Vyd. Eben Libellus,
Významný novinár, publicista, spisovateľ, autor nespočetného množstva rozhlasových umelecko-dokumentárnych a umelecko-publicistických pásiem a seriálov, rozhlasových fíčrov o najaktuálnejších problémoch spoločenského života na Slovensku /o. i. o Alexandrovi Dubčekovi, o tragédii slovenských Židov, o SNP i druhej svetovej vojne) si pripomína 85 rokov. Pred nástupom do rozhlasových služieb (1971) absolvoval bohatú žurnalistickú prax v popredných periodikách na Slovensku, ale aj v zahraničí /ako korešpondent v Poľsku). Už v študentských rokoch začal písať básne, čo neskôr uplatnil v rozhlasovej podobe troch lyrických miniatúr Tiché ruky, Hniezdo na dlani, Nechajme stromy rásť. Z množstva jeho rozhlasových pásiem, cyklov a fíčrov spomeňme aspoň útržkovito Zatmenie Zeme, Slovenský chlebík, Vaša výsosť peniaze, Zvon Andrej (o Andrejovi Hlinkovi). Prvý muž česko-slovenskej jari (o Alexandrovi Dubčekovi, Hviezdne nebo na Jeruzalemom, , Norimberský proces, Hlavou proti múru, Operácia Overlord, Pred bránou pekla, Keď prišlo na lámanie chleba, Akí sme, takí sme a mnohé ďalšie. Ako prvý autor získal Cenu Vojtecha Zamarovského za rozhlasovú tvorbu. Emil Benčík je aj autorom knihy poviedok Rebrík do neba, monografie Králi ducha o dramatických chvíľach v živote Janka kráľa, S.H. Vajanského a P. O. Hviezdoslava. monografiu o rodnej obci Zlatno v náručí hôr. Za knihu Králi ducha získal prestížnu Cenu E.E. Kischa.
Emil Benčík sa narodil 20. januára 1933 v Zlatne, okr. Zlaté Moravce.
Slovenské pohľady, č. 1/2O18
Vladimír Radek,
Jubileum Emila Benčíka (85 rokov)
Spisovateľ, publicista, dlhoročný redaktor a šéfredaktor Slovenského rozhlasu Emil Benčík sa 20. januára 1918 dožíva 85 rokov. Za štyridsať rokov pôsobenia v rozhlase a autorskej spolupráce s ním vytvoril množstvo rozhlasových literárnych, dramatických i publicistických relácií. Venoval sa najme tvorbe rozhlasových fíčrov, t.j. umelecko-publicistických a dokumentárnych pásiem. Jeho pričinením sa tento náročný a pôsobivý žáner v rozhlase etabloval a rozvinul. Fíčer je obdobou literatúry faktu v akustickej podobe, je literatúrou „písanou mikrofónom“. Emil Benčík sa venoval najmä spracovaniu historických tém, s využitím autentických zvukových dokumentov z bohatého rozhlasového archívu, ale aj svedectiev priamych účastníkov a pamätníkov udalostí i výpovedí historikov. K dnes už klasickým rozhlasovým dielam tohto autora patrí deväťdielny fíčrový cyklus o Alexandrovi Dubčekovi a dobe, v ktorej žil a svojou politickou činnosťou spoluvytváral Prvý muž česko-slovenskej jari, ďalej štvordielny fíčer o utrpení a likvidácií slovenských občanov židovského pôvodu Život a smrť s Dávidovou hviezdou, o Slovenskom národnom povstaní Dies veritatis-Deň pravdy, o druhej svetovej vojne Teheránska, Jaltská a Postupimská konferencia, Operácia Overlord, Eroica Varsoviensis, Norimberský proces, o vzburách proti totalitnému režimu v bývalom NDR. Poľsku, Maďarsku a Československu Hlavou proti múru. Bola raz jedna Nežná, Akí sme, takí sme a mnohé ďalšie. Ako napísal: „Pre autora literatúry faktu je zákonom číslo jeden byť verný faktom a interpretovať ich v súlade s ich zmyslom“. Veľkú časť svojej rozsiahlej rozhlasovej tvorby venoval mapovaniu súčasných spoločenských problémov a ľudských osudov. Ako prvý slovenský autor získal za rozhlasovú tvorbu Cenu Vojtecha Zamarovského. Okrem rozhlasových žánrov sa Benčík venuje aj literárnej tvorbe. V roku 2008 mu vyšla kniha „zbožných a bezbožných“ poviedok Rebrík do neba. Ďalším Benčíkovým literárnym dielom je kniha Králi ducha o dramatických chvíľach v živote troch slovenských velikánov ducha:_ Janka Kráľa Svetozára Hurbana Vajanského a P. O. Hviezdoslava. Toto dielo bolo odmenené prestížnou Cenou E. E. Kischa. Generačnému druhovi, spisovateľovi Andrejovi Chudobovi venoval k životnému jubileu monografiu Bohatá žatva Andreja Chudobu. Ďalšou monografiou Emila Benčíka je kniha Zlatno v náručí hôr, o histórii, kultúre a živote svojej rodnej obce Zlatno pri Zlatých Moravciach. Zaželajme jubilantovi dobré zdravie a ešte veľa tvorivých síl.
Knihomol,
POVIEDKY EMILA BENČÍKA NA INTERNETE:
www.Hnline.sk - Emil Benčík: Ako Matej u pápeža slúžil
www.Amnezia.sk – Emil Benčík: Poviedka o dobrom a zlom vládcovi, Posledný dinosaurus, Magdaléna a Katarína, Ivetka, Terezka
www.energiazivota.eu – Emil Benčík: Ivetka
www.postoy.sk – Emil Benčík: Ako sa rabín stal božím pisárom
www.zasielkablogsme.com – Emil Benčík: Rádio
Jarmila Poláková,
K recenziám o knihe Emila Benčíka Králi ducha si dovolím pripojiť aktuálnu informáciu. 21.septembra 2011 udelili Emilovi Benčíkovi za toto dielo prestížnu medzinárodnú cenu Egona Erwina Kischa. Blahoželáme.
Ivan Szabó,
Renenzia
Emil Benčík: Králi ducha
Autor vychádza z tézy: Slovensko malo kráľov bez kráľovstva – boli to „králi ducha“. Nezachytáva ich hviezdne okamihy, ale „posvietil“ si na nich v časoch životných kríz, ktoré zvyčajne v učebniciach literatúry chýbajú. Aj v tom je prínos Benčíkovej knihy, v ktorej čitateľovi predkladá trojicu slovenských „mužov z čítaniek“. Janka Kráľa (Bol raz jeden Kráľ) síce predstavuje ako búrliváka, nadšeného pre revolúciu v meruôsmych rokoch, no zdôrazňuje aj jeho konfliktnú povahu. Tá veľmi negatívne ovplyvňuje jeho vzťah k otcovi aj manželke. Tu sa priznáva, že jeho jedinou životnou láskou je matka a nie manželka Mária, s ktorou má deti. František Zach Kráľovu komplikovanú povahu charakterizoval: „je plný ideálov, ale má chaos v hlave a nedostatok zdravého rozumu“.
Dni Svetozára Hurbana Vajanského v segedínskom väzení zaznamenáva druhý príbeh (Uväznený vietor). Za panslavizmus a politické presvedčenie v čase pomaďarčovania býva „jediná“ odmena – väzenie. Vajanského cesta do kriminálu sa začala pri organizovaní pohrebu otca Jozefa Miloslava Hurbana a potvrdil ju nepočúvnutím úradného zákazu pri slávnosti osadenia pomníka na cintoríne v Hlbokom. Prehral súd, no ani vo väzení sa nespreneveril svojim ideálom a dokázal ich presadzovať aj za mrežami so spoluväzňami.
„Čierne dni“ básnika Pavla Országha Hviezdoslava autor vtesnal do posledných chvíľ nášho barda poézie (Posledný žalm). Jeho najbližšími v tomto období sú švagor Pavel Novák, Ladislav Nádaši-Jégé a predovšetkým manželka Ilonka. Tí si vypočujú jeho sentencie o smrti a spomienky na posledné roky života vyplnené básnickou tvorbou. Umierajúci básnik sa pristaví pri niektorých okolnostiach za akých jeho básne vznikali. Starajú sa aj o básnikov dôstojný odchod zo života. Emil Benčík pri písaní troch portrétov vychádzal z viacerých prameňov, často citoval úryvky z tvorby svojich hrdinov a doplnil ich úryvkami z príslušnej korešpondencie. Sympatický je autorov cieľ – priblížiť bardov z odvrátenej strany.
PhDr. Ivan Szabó, publicista a spisovateľ
Kornel Ferko,
Recenzia
Emil Benčík: Čo neodvial vietor
Je to už 85 rokov, čo rozhlas zavítal do našich príbytkov a postupne sa stal našim každodenným spoločníkom . Prostredníctvom rádia sme získavali informácie o spoločenskom, politickom i kultúrnom dianí doma i vo svete. Rozhlasoví reportéri nám sprostredkúvali významné historické udalosti, osudové zvraty i prevraty i športové podujatia. Z rádií sa nám prihovárali osobností, ktoré rozhodovali o našich osudoch – od cisára Františka Jozefa, cez Masaryka, Beneša, Tisu, Gottwalda, Dubčeka až po tých súčasných, ale ozývali sa aj hlasy Hitlera, Stalina, Gagarina, Kennedyho, Jána Pavla II. a ostatných mocných (i bezmocných) tohto sveta. Rozhlas však nebol len pohotový informátor a komentátor. Postupne sa vypracoval na významnú celospoločenskú kultúrnu, kultúrnovýchovnú a umeleckú inštitúciu. Pracovali v ňom a spolupracovali s ním mnohí známi spisovatelia, hudobníci, dramaturgovia, režiséri i herci. Mal vlastné hudobné telesá – Symfonický orchester, Tanečný orchester i Orchester ľudových nástrojov. Mal aj vlastný Rozhlasový herecký súbor a zamestnával režisérov a dramaturgov. V čase rozkvetu pracovalo v rozhlase až 1 300 pracovníkov. Na objednávku rozhlasu vznikali a v rozhlasových štúdiách sa realizovali literárne, dramatické i hudobné diela a relácie. Rozhlas si vyvinul aj vlastné rozhlasové (akustické) umelecké žánre - rozhlasové hry, poviedky a seriály, literárne a publicistické rozhlasové pásma a kompozície, zábavné žánre, rozhlasové fíčre a ďalšie. Pre rozhlas tvorili mnohí významní slovenskí spisovatelia i hudobní skladatelia a interpreti, Jedným z autorov, ktorý už štyridsať rokov tvorí pre rozhlas je Emil Benčík. Vytvoril stovky rozhlasových relácií rozličných žánrov, najmä literárnych, dramatických, životopisných. humoristicko-satirických a umelecko-publicistických pásiem, fíčrov a fíčrových cyklov. K najvýznamnejším patria: deväťdielny seriál Prvý muž česko-slovenskej jari o Alexandrovi Dubčekovi, štvordielny cyklus Dies veritatis (Deň pravdy) o Slovenskom národnom povstaní, štvordielny fíčrový cyklus Život a smrť s Dávidovou hviezdou a utrpení a smrti slovenských Židov počas druhej svetovej vojny, trojdielne dokumentárne pásmo o Andrejovi Hlinkovi a dobe, v ktorej žil a pôsobil i mnohé ďalšie historické fresky o druhej svetovej vojne a povojnovom vývoji u nás, o protitotalitných vzburách v bývalých socialistických krajinách, o nežnej revolúcii i odchode do zabudnutia mocných bezmocných. ČO NEODVIAL VIETOR, tak príznačne nazval Emil Benčík svoju rozhlasovú tvorbu, ktorá nezapadla prachom v rozhlasom archíve, ale je stále živá a aktuálna. Vydavateľstvo Slovenského rozhlasu vydalo na zvukových nosičoch jeho umelecko-publicistický seriál Prvý muž česko-slovenskej jari. Ďalšia jeho tvorba sa dostáva k poslucháčom v reprízach. V poslednom čase najmä prostredníctvom on line vysielania rozhlasu na internete (rádio Litera) alebo z archívnych záznamov. A možno práve v tom archivovaní a sprístupňovaní relácii na internete je zrejme aj budúcnosť rozhlasu: aby si poslucháči mohli individuálne vyberať a počúvať rozhlasové relácie podľa záujmu, potreby a ľubovôle v každom čase. Český rozhlas je v tomto o kus ďalej, vydáva svoje najlepšie relácie na zvukových nosičoch a aj jeho internetová ponuka je pestrejšia - viď Tipy k poslechu rádia, Kralevství mluveného slova, Knihovna do ucha, Audio pro vás a ďalšie. Dúfajme, že aj náš Slovenský rozhlas nám postupne sprístupní to najlepšie, čo vytvoril.
Kornel Ferko
Tomáš Beňo,
Rád by som doplnil príspevok pani učiteľky Laurentovej o informáciu, že vydavateľ Eben libellus Bratislava poskytol bezplatne niekoľko stoviek kníh Emila Benčíka Králi ducha verejným knižniciam a školským knižniciam na Slovensku. Verím, že budú mať z nich úžitok učitelia i študenti. Je potešiteľné, že dve regionálne knižnice na Slovensku nominovali knihu Králi ducha do veľkej čitateľskej ankety o knihu roka. Sú to Liptovská knižnica v Ružomberku a Oravská knižnica v Dolnom Kubíne.
Želám všetkým čitateľom príjemný čitateľský zážitok.
Katarína Laurentová,
Súhlasím s recenzentom spisovateľom Andrejom Chudobom, že kniha Emila Benčíka Králi ducha by si zaslúžila, aby sa stala učebnou pomôckou a doplnkovým čítaním pre študentov a starších žiakov. Získali by trochu iný pohľad na životné osudy a tvorbu dejateľov, o ktorých sa povinne učia v škole. Nadobudli by k ním chápavejší a srdečnejší vzťah, pretože by pochopili, že Hviezdoslav, Vajanský i Janko Kráľ boli ľudia, ktorí rovnako ako my všetci žili svoje životy, trápili sa, radovali, milovali i trpeli. Hovorím to ako učiteľka literatúry. Vrele odporúčam knihu Emila Benčíka Králi ducha každému čitateľovi,ktorý sa zaujíma o literatúru a históriu